Archived at http://orgprints.org/3885

Ny lovende efterafgrøde
Forsøg med efterafgrøder som rug, olieræddike eller rajgræs har vist store forskelle imellem arterne. Ikke mindst de korsblomstrede arter har vist gode resultater. De har langt dybere rodvækst end de andre, og kan derfor bedre tømme jorden for nitrat i efteråret. Samtidig har de normalt en klart bedre eftervirkning end. f.eks. rug eller rajgræs.

I Danmark etableres de fleste efterafgrøder ved undersåning i korn, og de korsblomstrede arter vi normalt dyrker egner sig ikke til dette. I praksis er det derfor især rajgræs og andre græsser der dyrkes. Resultaterne viser desværre at undersåede efterafgrøder af rajgræs kun når en roddybde på 75-100 cm, mens olieræddike kan nå mere end 200 cm roddybde. Der er grund til at tro at der kan opnås klart bedre resultater med andre arter af efterafgrøder. 

Ved Danmarks JordbrugsForskning i Årslev har vi derfor gennemført forsøg med mere end 20 plantearter som undersåede efterafgrøder. Vi har målt deres rodvækst og evne til at tømme jorden for nitrat i efteråret og målt deres eftervirkning. Arbejdet er lavet som en del af et FØJO projekt hvor vi også i samarbejde med andre forskere har undersøgt flere egenskaber hos efterafgrøderne, f.eks. deres virkninger på P, K og S og deres effekt på jordens mikrofauna. Resultaterne har vist, at der er adskillige interessante arter at vælge imellem. 

Langt de fleste efterafgrøder viste dybere rodvækst end rajgræs. De fleste af de tokimbladede arter viste roddybder på ca. 150 cm i løbet af efteråret, altså 50-75 cm dybere end rajgræs, men væsentligt mindre end vi finder hos olieræddike. Flere af disse arter har egenskaber der gør dem interessante som efterafgrøder, men de har ikke helt så dyb rodvækst som vi håbede at finde.

Kun nogle få arter viste roddybder på mere end 200 cm. Den første vi fandt var cikorie. Den fungerer på mange måder godt som efterafgrøde, men er dog ikke så effektiv som olieræddike. Selvom den optager mere N og producerer mere tørstof end rajgræs har den ikke nogen klart bedre eftervirkning, og erfaringerne viser at cikorie kan være svær at slå ihjel og derfor volde problemer som ukrudt. De nyeste resultater tyder på at vi kan forbedre resultaterne betydeligt ved at vælge andre sorter af cikorie end Puna. Flere sorter forædlet til grønsagsproduktion bl.a. i Italien viser kraftigere vækst sidst på året, det tømmer jorden bedre for nitrat og er lettere at slå ihjel end Puna. Cikorie er altså en lovende efterafgrøde der viser klare fordele frem for rajgræs, men den dog ikke leve op til de resultater vi kender fra olieræddike, hverken i effektiv roddybde eller i eftervirkning. 

Vi har også undersøgt flere korsblomstrede arter. Mange af resultaterne har været skuffende. De fleste af arterne er simpelt hen ikke egnede til undersåning og kan ikke tåle konkurrencetrykket fra kornet. Fra de sidste 2 års forsøg i 2002 og 2003 er der så alligevel en enkelt art, farvevajd, der har givet meget lovende resultater. Farvevajd etableres effektivt under kornet, den forbliver lav indtil høst, og udvikler sig godt i efteråret. Dens rodudvikling efter høst af kornet er imponerende, med høj rodtæthed helt ned til 250 cm, - og dybere kan vi ikke måle! Den udtømmer underjorden bedre end nogle af de andre arter vi har testet, og de foreløbige målinger viser også, at den som andre korsblomstrede arter har en rigtigt god eftervirkning. Resultaterne tyder altså på, at vi med farvevajd har fundet en efterafgrøde der kan etableres ved undersåning og give lige så gode resultater som dem vi har opnået med olieræddike når den kan nå at udvikle sig ved såning efter høst. 

Resultaterne med farvevajd er meget lovende, men det kræver flere forsøg og erfaringer inden den kan anbefales generelt. Vi laver endnu et forsøg med farvevajd og cikorie her i 2004, men der er naturligvis også behov for at den prøves af under andre dyrkningsbetingelser. Skal farvevajd udbredes skal der også sættes gang i en frøproduktion. Den er let at producere frø på, men endnu er den en specialitet som kun produceres og sælges i ganske små mængder, - til høje priser!

Effekt af undersåede efterafgrøder fra 2 års forsøg i det økologiske sædskifte i Årslev. I tabellen er rajgræs og hvidkløver sammenlignet med de mest lovende af de afprøvede arter. Resultaterne viste især store forskelle i rodvækst under 100 cm dybde. Rajgræs og hvidkløver har praktisk taget ikke rødder under 100 cm, mens især farvevajd, cikorie og havesyre havde mange rødder under 100 cm dybde.  

Hvidkløver havde ingen effekt på nitratindholdet i jorden, og rajgræs havde kun effekt i de øverste 100 cm. Bortset fra hvidkløver og andre bælgplanter var der ikke så stor forskel imellem arterne når der blev målt i de øverste 100 cm, der havde alle arterne rodvækst og byggen der havde været dæksæd havde i øvrigt tømt dette jordlag for N så der kun var lidt til efterafgrøderne at optage. Under 100 cm var der især i det ene år meget nitrat, og i dette jordlag var der stor forskel på arternes effektivitet. Igen var det især farvevajd, cikorie og havesyre der havde stor effekt, de optog fra 63% til 90% af det tilgængelige nitrat i jordlaget 100-250 cm.

 	Relativ rodtæthed	 	% af jordens nitrat optaget	
	0-100 cm	100-250 cm		0-100 cm	100-250 cm	
Rajgræs	86	1		44	14	
Hvidkløver	40	4		18	-20	
Cikorie	43	44		68	67	
Bibernelle	100	21		61	12	
Havesyre	67	35		53	63	
Natlys	84	23		63	49	
Farvevajd	80	74	 	70	90